![](https://s.0332.ua/section/logo/upload/pers/35/logo.png?20240908)
14:28, 16 січня 2018 р.
Лотерейні війни: кому не вигідна детінізація азартних ігор
![Лотерейні війни: кому не вигідна детінізація азартних ігор Лотерейні війни: кому не вигідна детінізація азартних ігор](/dist-assets/images/cap.jpg)
Ринок лотерей готується до змін. У 2018 році держава хоче отримати 1,9 млрд грн доходів від лотерейної діяльності. Про це зазначено у бюджеті на 2018 рік, - пише Економічна правда.
Однак уже сім місяців уряд не може затвердити ліцензійні вимоги для операторів лотерей.
Наміри змінити правила на ринку лотерей завжди йшли в комплексі із спробами детінізувати ринок азартних ігор, який, як відомо, був заборонений 2009 року.
Дискусія щодо легалізації грального бізнесу триває не перший рік. У парламенті зареєстровано чимало депутатських та урядових законопроектів, але жоден з них не був ухвалений.
У законодавчих ініціативах щодо легалізації грального бізнесу мова йшла про зміну правил для всіх: букмекерів, казино, лотерей. Підстава — під лотереї маскують азартні ігри. Багато так званих лотерей насправді є гральними закладами. Вони часто пропонують спортивні букмекерські ставки, гру на автоматах та самі лотереї.
У травні 2016 року уряд зареєстрував проект закону про детінізацію ринку азартних ігор, який класифікує лотереї як азартні ігри та оновлює регулювання усіх трьох видів гральної індустрії. Цей законопроект так само “завис” у парламенті.
На лотерейному ринку є три основні гравці
ТОВ “Патріот”
ТОВ “Патріот” було створене 1997 року на базі радянського лотерейного оператора Добровільного товариства сприяння армії, авіації і флоту — ДТСААФ. Моментальні лотереї “Патріота” відрізняються яскравими назвами: “Козирна масть”, “Чесна гра”, “Азарт”, “Фарт”.
100% акцій “Патріота” належать кіпрській Cehriba Investments Limited. Ця компанія входила в інвестиційний холдинг Finstar російського мільярдера Олега Бойка.
У вересні 2015 року власник змінився. Після введення санкцій проти “Патріота” через зв'язки компанії з РФ Бойка замінив український банкір, колишній голова правління Ощадбанку Олександр Морозов.
“Попередній акціонер підписав угоду про продаж 100% материнської компанії “Патріот”, якій належить майже 100% акцій товариства”, — повідомили у компанії.
Тепер Морозов запевняє, що саме він єдиний кінцевий власник майже 100% акцій оператора лотерей.
Загалом у “Патріота” зараз не найкращі часи — компанія неактивна і продає тільки миттєві лотереї.
ТОВ “М.С.Л.”
Інший гравець — ТОВ “М.С.Л.” — був заснований на базі державної корпорації “Молодьспортлото” у 1998 році. Серед популярних лотерей оператора — “Лото-забава”, “Експрес-лото”, “Спортпрогноз”, “Хто там”.
“М.С.Л.” контролюють генеральний директор Георгій Ложенко та його бізнес-партнер кіпріот Маркос Шіапаніс. Ложенко — один з найбільш впливових людей у галузі. Саме він лобіює інтереси всіх трьох лотерейних операторів у всіх урядах з кінця 1990-х років.
За інформацією одного із співрозмовників на ринку та джерела, наближеного до “М.С.Л.”, непублічно має частку в компанії народний депутат, голова групи “Відродження” Віталій Хомутиннік. Тесть депутата Віктор Сопельник раніше був віце-президентом “М.С.Л.”.
Відповідно до реєстру, найбільша частка у статутному фонді “М.С.Л.” належить кіпрській компанії Evolot limited, кінцевим бенефіціаром якої є Шіапаніс. Останній починав свій бізнес у Росії, в радянські часи. Більшість директорів Evolot limited пов'язані з російською “Альфа груп” та з одним з його засновників Андрієм Косоговим.
Крім цього, невеликі “почесні” частки (менше 1%) мають два українці: віце-президент “М.С.Л.” Іван Залізняк та президент юридичної компанії Jurimex Данило Гетьманцев.
Компанія “УНЛ”
Третій гравець, лідер ринку, — компанія “УНЛ” із статутним капіталом 268 млн грн. Серед відомих лотерей — “Супер лото”, “Кено”, “Лото трійка”. Контролює компанію кіпрська Efamiando Holdings, створена 30 грудня 2015 року.
Власником “УНЛ” у 2016 році став українець Роман Зеньо, придбавши компанію Efamiando Holdings. До цього моменту компанія мала іноземних власників.
Зеньо до цього працював тренером велоспорту Тернопільської обласної дитячо-юнацької спортивної школи і ніколи не мав бізнесу.
На Зеньо лотерейну фірму записали після того, як в офісі “УНЛ” представники СБУ провели обшуки. Офіційна причина — нелегальні обмінні пункти.
На обшук приїхав народний депутат Олександр Третьяков. Він та його однопартієць Гліб Загорій (володіє також фармацевтичною компанією “Дарниця”) за даними biz.cеnzor.nеt, є реальними власниками “УНЛ”.
За словами депутатів з комітету податкової політики, Третьяков особисто воює за мінімальне оподаткування лотерей у стінах Верховної Ради.
“УНЛ” займає трохи більше половини ринку. Приблизний чистий дохід від бізнесу сягає 250 млн грн на місяць.
Головним рушієм змін на ринку лотерей стали санкції проти Росії. Так, у 2016 році під санкції потрапили компанії “М.С.Л.” і “Патріот”.
За словами експерта з правових питань аналітичної групи “Левіафан” Сергія Назаренка, вказані компанії продовжували роботу в Україні, незважаючи на вимогу РНБО про блокування їх активів і заборону виведення коштів за кордон.
Проте незабаром “М.С.Л.” може повернутися в легальне поле.
Компанія потрапила під санкції через те, що “створює реальні або потенційні загрози національній безпеці, сприяє терористичній діяльності та створює перешкоди економічному розвитку”.
Проте, виходячи з документа, в ході слідства СБУ не знайшла доказів причетності чи фінансування “М.С.Л.” терористичної діяльності.Питання лише в тому, чи буде провадження та аргументація СБУ достатньою підставою для виведення компанії з-під санкцій.
Назаренко каже, що є ще процедура оскарження указів президента Вищим адміністративним судом. “М.С.Л.” оскаржує у ВАСУ президентський указ з травня 2016 року і поки що без результатів.
Можливий ще один варіант. Термін дії санкцій — один рік і збігає він 28 квітня, після чого президент видає новий указ. У новому документі може не виявитися компанії “М.С.Л”.
Від того, як вирішиться питання із санкціями проти “М.С.Л.”, залежить розподіл сил на ринку лотерей в майбутньому.
Терміни дії ліцензій трьох лотерейних операторів збігли у 2013 році. За словами Назаренка, з тих пір вони працюють, користуючись юридичною шпариною. Тобто у разі відсутності нормативно-правових актів, необхідних для отримання нових ліцензій, оператори лотерей можуть продовжувати свою діяльність до отримання нових ліцензій.
Разом з тим, у травні 2017 року Мінфін розробив проект ліцензійних вимог для учасників лотерейного ринку.
У документі зазначається, що отримати ліцензію може зареєстрована на території України компанія з десятирічним досвідом роботи на українському ринку. Так само вона не повинна перебувати під санкціями. Обмеження щодо десяти років досвіду не поширюється на державні банки.
Такі умови спричинили жорстку критику з боку частини учасників ринку.
“Ліцензійні умови, запропоновані Мінфіном, передбачають введення абсолютної монополії з боку “УНЛ”. При цьому монополію майстерно камуфлюють розмовами про введенням фейкового гравця, як варіант — державного Ощадбанку”, — заявив президент “М.С.Л.” Георгій Ложенко.
На його думку, на “М.С.Л.” безпідставно повісили клеймо “російського агресора”. Ложенко наголошує, що для лотерейного ринку взагалі не передбачений контроль руху грошей від лотерейної діяльності.
“Є лише якийсь своєрідний контроль за кількістю точок продажів. Хоча одна точка може продавати лотерей на мільйон, а інша — на 200 тисяч, податок вони заплатять однаковий”, — зазначає він.
Ці умови, каже Ложенко, лише закріплять неконтрольований хаос, у якому лотерейний ринок перебуває в тіні, а держбюджет втрачає мільярди, що перетікають у кишені зацікавлених осіб.
Антимонопольний комітет не погодив проект ліцензійних вимог — там вважають умови неконкурентними. “Мінфін не врахував наші зауваження”, — зазначила державний уповноважений АМКУ Агія Загребельська.
Вона нагадує про вимогу щодо десяти років досвіду роботи на ринку.
“Це замкнене коло. Десять років роботи на ринку мають три компанії — “УНЛ”, “М.С.Л.” і “Патріот”. Останні дві під санкціями мінімум до 28 квітня 2018 року і вийти на ринок не можуть. Залишається “УНЛ”, — констатує Загребельська.
За словами Загребельської, у міжнародній практиці відсутні будь-які позитивні приклади роботи банків на ринку азартних ігор, а Нацбанк, за рекомендацією європейських експертів, ініціює зміни до законодавства, щоб виключити з можливих видів банківської діяльності лотерейну.
Разом з тим, за словами заступника міністра фінансів Сергія Марченка, до розгляду Кабміном цього питання принципових змін у проекті про ліцензійні умови не буде. Мовляв, Мінфін проти скасування обмеження щодо досвіду роботи ліцензіатів.
За словами Марченка, монополії “УНЛ” не буде — лотерейною діяльністю займатимуться держбанки.
У 2018 році Мінфін планує отримати 1,9 млрд грн від плати за ліцензії на провадження лотерейної діяльності.
Йдеться про 354,2 млн грн доходів державного бюджету та 655,5 млн грн доходів місцевих бюджетів від продажу як мінімум двох ліцензій, а також про очікувані податкові надходження.
Щоб отримати ці доходи, необхідно якомога швидше затвердити ліцензійні вимоги і почати продавати ліцензії.
Якщо ви помітили помилку, виділіть необхідний текст і натисніть Ctrl + Enter, щоб повідомити про це редакцію
Останні новини
21:12
6 вересня
08:09
6 вересня
14:05
4 вересня
20:56
2 вересня
live comments feed...